Author: USER

BILTEN

28.11.2014.

PRAVA SVAKOG DJETETA

Oš dr. branimira markovića, ravna gora

Čovječanstvo
duguje
djetetu
sve
najbolje
što mu
može
Pružiti

PROJEKTNI DAN O PRAVIMA DJECE

Djeca se rađaju s temeljnim slobodama i pravima koje pripadaju svim ljudskim bićima.
Ta su prava ista za svako dijete u cijelom svijetu, a službeno su zapisana u zajedničkom svjetskom dokumentu koji se zove Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima djeteta.
I naša škola željela je dati svoj doprinos posvetivši jedan cijeli školski dan pravima djece. U radionicama, pod vodstvom mentora, učenici su proučavali, analizirali, zaključivali, argumentirali, crtali, pisali, fotografirali i učili o pravima svakog djeteta. Cilj nam je bio da svaki učenik osvijesti prava koja ima, da o njima razmišlja, razgovara s odraslima/roditeljima o tome što koje pravo znači te kako se i koliko ono ostvaruje u njegovoj užoj životnoj sredini i široj društvenoj zajednici i tko bi i što još mogao/morao učiniti kako bi proklamirana prava djeteta brže i potpunije postala stvarnost.
Nadamo se da ćete listajući ovaj bilten doživjeti i osjetiti djelić pozitivne i poticajne atmosfere koja je zavladala hodnicima i razredima toga dana. Nadamo se i da će vas radionice potaknuti na razvoj stvaralačke mašte, obogatiti komunikaciju i potaknuti na razmišljanje o sadržaju opisanih radionica o pravima djeteta.

Sadržaj:

3., 4. i Vj – Pa IA neću biti ja	2
Zem – UNICEF i Konvencija o pravima djece	3
Ej, Njem - The world can be a beteer place/Eine bessere Welt ist möglich	4
Hj, Gk, Inf – Pava žena / kak je lepo mičken bit	5
1., 2. i PŠ Stara Sušica – Život u novom svijetu / Mat — Izrada pravila razreda	6
Dječji vrtić– Moje potrebe i potrebe mog prijatelja	7
Bio — Čovjek kao biološko biće	8
Mat — Izrada razrednih pravila	9
Novinarsko-fotografska radionica—Izrada biltena	10

Stranica #

PRAVA SVAKOG DJETETA

Pa “IA” neću biti ja
voditeljice:GordanaPodobnik, Ana Majnarić Radošević i Snježana Sveticki

Naš projekt dio je projekta međugeneracijske suradnje “Ravna Gora voli istinu i igru, čarolija suradnje”. U Radionici su sudjelovali učenici 3. i 4. razreda.
Cilj nam je bio promišljati i raspravljati o sreći potaknuti književno-umjetničkim tekstom S. Femenića Lijeni miš. Razgovarali smo o osjećajima sreće , ljutnji i optuživanju drugih zbog vlastitih propusta, raspravljali o lijenosti…
Je li lijenost grijeh bila je tema naše debate. Zauzimali smo stavove, izricali vlastita mišljenja, argumentirali, mijenjali mišljenja. Osvijestili smo sadržaj dječjeg prava na igru i slobodno vrijeme. “Shvatili preobrazbu Pinocchia od lutka, a dječaka od dječaka do magarca koji njaču i služe za rad, zabavu i kožu (petomjesečno igranje bez ikakvih obveza i zalaganja)”, rekla nam je učiteljica Gordana.
Razgovarali smo o dužnostima vezanim za školu i što se događa kad se one ne ispunjavaju…
Rješavali smo zadatke na listićima, likovno se izražavali ilustrirajući dijelove knjige Pinocchio i sve to uz glazbenu pozadinu Bumbari se sastali… :)

Ravna Gora voli istinu i igru, čarolija suradnje.

BILTEN

Stranica #

UNICEF i Konvencija o pravima djece
voditelj: Ivan Kasunić

Radionica zemljopisa obuhvatila je značenje i ulogu UNICEF-a kao međunarodnog fonda koja skrbi o kvaliteti životnog standarda djece i omladine te Konvencije o pravima, međunarodnog ugovora Ujedinjenih naroda kojim su utvrđene građanska, politička, ekonomska, socijalna, zdravstvena i kulturna prava djece.
Radionica se sastojala od uvodnog predavanja i izrade plakata vezanih uz djelovanje UNICEF-a u svijetu, ali i domovini. Djeca su upoznata sa svojim pravima, ali i obavezama koje su dužni ispunjavati u granicama svojih prava.
Ciljevi radionice bili su osvještavanje dječjih prava na igru, školovanje, ljubav, prijateljstvo, hranu, krov nad glavom!

Mnoge stvari mogu čekati, ali djeca ne mogu!

Pitali smo Antoniju Paponju, članicu radionice zemljopisa nekoliko pitanja:
Kristina: Što je Konvencija?
Antonija: Međunarodni ugovor Ujedinjenih naroda kojim su utvrđena prava djece.
Kristina: Misliš li da djeca u Africi imaju sva prava koja je propisao UNICEF?
Antonija: Njima su uskraćena osnovna prava kao što su pravo na hranu i vodu, a kamoli ostala prava...

Stranica #

PRAVA SVAKOG DJETETA

“The world can be a better place”
“Eine bessere Welt ist möglich.”
voditeljice: Sandra Car Štefanac i Nataša Kufner Delak

Cilj radionice bio je ukazat na kršenja prava djece u svijetu.
Proučili smo članke Konvencije o pravima djeteta, utvrdili temeljna prava i gdje se krše u svijetu.
Preveli smo prava s hrvatskog jezika na engleski i njemački jezik te prevođenjem usporedili zakonitosti ta dva jezika.
Izradili smo zemaljsku kuglu, ispisali poruke na engleskom i njemačkom jeziku. Poruke postavili tamo gdje se krše u svijetu.
Rezultat rada bio je diskusija o kršenjima prava djece prikazanih na izrađenoj zemaljskoj kugli.

Prava djece jednaka su u cijelom svijetu!

BILTEN

Stranica #

Prava žena
Kak je lepu mičken bit
voditeljice: Nedeljka Poljančić, Majda Burić i Goranka Herljević

Radionica je osmišljena tako da na samom početku učenici nauče razliku pojmova Konvencija i deklaracija prema “zakonu”. To su vladini dokumenti, ali Konvencija se bavi isključivo pravima djeteta, a Opća deklaracija o ljudskim pravima. Razgovarali smo o ravnopravnosti žena, emancipaciji i kakav je bio odnos prema ženi u prošlosti.
U informatičkoj učionici gledali smo intervju s Malalom Yousafzai, najmlađom dobitnicom Nobelove nagrade za mir (2014.) Ona se bori za pravo žena na školovanje.
Pjesmom smo završili projektni dan. Pod temom Kak je lepu mičken bit cijeli smo školski sat pjevali i svirali. Nastala je pjesma Put ka sreći, odnosno Gdje je nestao čovjek!
Tamburaški orkestar i Brezice zajedno su izveli naučenu pjesmu na oduševljenje svih prisutnih.

Stranica #

PRAVA SVAKOG DJETETA

Život u novom svijetu
voditeljice:Nataša Lakotić, Romea Podobnik i Jadranka Pintar

U radionici su sudjelovali učenici 1.i 2. razreda matične škole i učenice 4. razredna PŠ Stara Sušica.
U prvom dijelu učenici su, podijeljeni u tri skupine: crveni, plavi i zeleni, u mašti putovali u novu, još neistraženu i nenaseljenu zemlju. U prtljazi koju su ponijeli bile su kartice želja i potreba koje su prije samog puta pažljivo proučili. Na dugom putovanju morskim prostranstvima zadesila ih je najprije oluja, potom uragan i na kraju udar kita. Svaka je skupina, da bi se spasila, kod svake nevolje odbacila po tri kartice. Dogovarali su se i zajednički odlučili bez čega će moći živjeti u novom svijetu. Kad su napokon stigli nadjenuli su svojoj novoj zemlji imena Plavi Svijet, Čarobna Zemlja i Kitonija. Zalijepili su preostale kartice na plakate i analizirali ih.
Zaključili su da svi odbacili gotovo iste kartice, te da su im preostale kartice potreba na kojima se temelje dječja prava.
Nakon marende i kratkog odmora, stanovnici Čarobne Zemlje otkrili su da na svojoj zemlji imaju prekrasan dvorac. Stanovnici Plavog Svijeta i Kitonije malo su im zavidjeli, mislili da imaju bolje mogućnosti za život i naravno poželjeli i oni dvorac. Dobili su priliku osvojiti dvorac prenošenjem dijelova strategije iz Kitonije u Plavi Svijet i obratno. Stanovnici Čarobne Zemlje mogli su zarobiti dijelove strategije, čak i kurira sa strategijom i tako spriječiti da Plavci i Kitonci prenesu svih 10 dijelova strategije. Borba je bila živa, glasna i napeta, no bez nasilja. Plavci su bili spretni, mudri i pravi stratezi osvajanja i uspjeli su prenijeti svoju strategiju u zemlju Kitonaca i tako pobijediti u igri. Osvojili su dvorac. Velikodušno su ponudili Kitoncima i stanovnicima Čarobne Zemlje da s njima podijele prostor dvorca.
Zaključili su da su dvorac mogli i prije zajednički koristiti bez borbe. Iako u njihovoj borbi nije bilo kršenja prava u stvarnom životu u raznim borbama za zemlje, dvorce i slično krše se mnoga prava djece.

BILTEN

Stranica #

Moje potrebe i potrebe mog prijatelja
voditeljice: Martina Grgurić i Snježana Janeš

Prava djece obilježili smo i u vrtiću. Teta Martina pitala je djecu:“Što su to potrebe i što je djeci potrebno?” Vrtićanci su iskreno odgovorili:”Potrebe su ono što je nekome potrebno, a njihove potrebe su mobiteli, tableti, barbike, lego kocke…”
No, tada je priča krenula drugim smjerom. Započevši razgovor o potrebi za hranom, vodom, čistim zrakom, domom, zdravljem, igrom… djeca su polako mijenjala mišljenja i počela razmišljati o pravim, životnim potrebama. Zajedno su zaključili da su sve te potrebe i prava svakog djeteta.
Svi smo se dobro zabavili, bilo je zanimljivo i dinamično s puno pitanja, raznih odgovora i zaključaka. Svako dijete, a time i sva djeca svijeta imaju pravo na svoje potrebe.
Za kraj radionice naučili smo dvije recitacije na temu Dijete i Prava djece, a na samom kraju izradili smo plakat na koji smo stavili naše misli i sličice.

Pitali smo Laru Stepić: “Tko ti je najbolji prijatelj?”
Lara: Najbolja prijateljica mi je Lucija.
Julia: Koje su tvoje potrebe?
Lara: Dom, voda, roditelji, ljubav, brat/sestra, kuhanje…
Julia: Najvažnije pravo djeteta?
Lara: Igra.

Stranica #

PRAVA SVAKOG DJETETA

Čovjek kao biološko biće
voditeljica:Hankija Salihović-Musić

Radionica je započela pitanjem: Treba li u svemu poslušati starije? Učenici su se odmah opredijelili za odgovore DA ili NE. Tako su nastale afirmacijska i negacijska skupina. Učenik Sudac bilježio je i pratio debatu te donio rezultat u korist negacijske skupine koja je bolje argumentirala svoj stav i mišljenje.
Drugo pitanje bilo je: Jesu li bijeli ljudi sposobniji?
Sudac je ponovno zaključio da se afirmacijska skupina bolje snašla u odgovorima i argumentima. Neki od argumenata za negacijsku skupinu bili su: boja kože je genetski uvjetovana, spretnost, brzina i druge ljudske osobine ovise o uvjetima staništa, poznati i uspješni ljudi crne kože dokazuju da rasa ne uvjetuje sposobnost; primjeri su Nelson Mandela, Martin Luther King, Naomi Campbell…

BILTEN

Stranica #

Izrada razrednih pravila
voditeljica: Branka Padavić

U radionici Izrada razrednih pravila sudjelovali su učenici 5. razreda.
Cilj nam je bio izraditi razredna pravila i posljedice kršenja istih. Naime, razredna pravila o kojima smo razgovarali tog dana rezultat su svih situacija koje su se zaista i dogodile u našem razredu. Da bismo spriječili njihovo ponavljanje izradili smo razredna pravila 5. razreda. Sva pravila objedinili smo na plakatu i stavili na vidljivo mjesto u učionici tako da nas svaki dan podsjećaju na ponašanja koja su dopuštena, odnosno koja nisu dopuštena u školi, ali i izvan nje jer njihovim kršenjem kršimo osnovna prava svakoga od nas.
Nadamo se da će nam ta pravila pomoći da pravilno donosimo odluke te da će se posljedice naših odluka pozitivno odraziti na život u razredu.

Nema svijeta ni planete gdje ne može stići dijete, jer sve dječje staze vode od igre do slobode.

PRAVA SVAKOG DJETETA

Konvencija o pravima djeteta je međunarodni dokument, usvojen na Glavnoj skupštini Ujedinjenih naroda 20. studenoga 1989. godine, a sadrži univerzalne standarde koje država stranka Konvencije (tj. koja ju je potpisala i ratificirala) mora jamčiti svakom djetetu. U Konvenciji se govori, prije svega, o obvezama odraslih u odnosu prema djetetu kao i o obvezama brojnih društvenih čimbenika glede zaštite djeteta. To je prvi dokument u kojemu se djetetu pristupa kao subjektu s pravima, a ne samo kao osobi koja treba posebnu zaštitu. Za razliku od Deklaracije o pravima djeteta (1959.) koja ima moralnu snagu, Konvencija o pravima djeteta je pravni akt koji ima snagu zakona i obvezuje stranke na pridržavanje njezinih odredaba te uključuje pravo nadziranja primjene u državama koje su ju prihvatile i ratificirale. Konvencija je jedinstvena jer je:
• Sveobuhvatna i jedina osigurava građanska, politička, ekonomska, socijalna i kulturna prava djece;
• Univerzalna te se primjenjuje na svu djecu, u svim situacijama, u gotovo cijeloj zajednici naroda;
• Bezuvjetna te zahtijeva i od vlada sa slabijim izvorima sredstava da poduzmu aktivnosti vezane uz zaštitu prava djeteta;
• Holistička, što znači da zagovara gledište da su sva prava temeljna, nedjeljiva, međusobno ovisna i jednako važna.
Odbor za prava djeteta UN-a identificirao je četiri opća načela na kojima se temelje sva prava sadržana u Konvenciji o pravima djeteta:
• Načelo nediskriminacije prema kojemu djeca ne smiju trpjeti diskriminaciju “neovisno o rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom ili drugom mišljenju, nacionalnom, etničkom ili društvenom podrijetlu, vlasništvu, teškoćama u razvoju, rođenju ili drugom statusu djeteta, njegovih roditelja ili zakonskih skrbnika”.
• Djeca imaju pravo na život i razvoj u svim vidovima života, uključivši tjelesni, emotivni, psihosocijalni, kognitivni, društveni i kulturni.
• Pri donošenju svih odluka ili izvršenju postupaka koji utječu na dijete, ili na djecu
kao skupinu, najvažnija mora biti dobrobit djeteta. To se odnosi kako na odluke koje donose vladina, upravna ili zakonodavna tijela, tako i na odluke koje donosi obitelj. Konvencija o pravima djeteta
• Djeci se mora omogućiti da aktivno sudjeluju u rješavanju svih pitanja koja utječu na njihov život i dopustiti im slobodu izražavanja mišljenja. Ona imaju pravo izreći svoja gledišta koja se moraju ozbiljno uzeti u obzir.

Konvencija o pravima djeteta

NOVINARSKO-FOTOGRAFSKA RADIONICA
voditeljica: Žaklina Majetić Mufić

Sve što se vidjeli o radu u radionicama zabilježile su novinarke Julia Svetličić i Kristina Grubišić iz 8. razreda.
Naš rezultat je ovaj bilten za koji se nadamo da će biti često listan, poticajan za daljnje stvaralaštvo i rad.
Do sljedećeg biltena Vaše Julia i Kristina ☺

Opis slike ili grafike.